Lisas Synpunkter

Synpunkter Solbjer



 1. Planbestämmelser gårdsgata: benämningen bör (enl Boverket) vara gångfartsgata. Däremot ses svårigheter med detta där Solbjersgatorna direkt ansluter till omgivande huvudgator. En viss övergång kan behövas med lokalgata till gångfartsgata i stadsdelens inre miljöer.

''Gångfartsgata: Ett område (ofta gata eller torg) där all trafik sker på de gåendes villkor. Fordon, även cyklar, får inte köra fortare än gångfart, föraren har väjningsplikt mot gående och fordon får bara parkeras på särskilt anordnade parkeringsplatser''

S 23 beskrivs gångfartsgatornas utformning. Den stämmer inte överens med illustrationen.

Det sydvästar kvarteret angränsar direkt till park med en större vattenanläggning. Hur säkerställs dessa verksamheters tillgänglighet? Ska det ske på allmän platsmark?

Bostäder i väster, i direkt anslutning till parkering och centrumverksamhet. Hur säkerställs boendekvaliteter. Illustrationen redovisar ingen lösning av detta. S 32 redovisas en diskussion kring sol och skugga. Även en gemensamhetsanläggning förutsätts ordnas på samtliga kvartersgårdar. Detta bör studeras vidare och borde ha studerats inför samrådet. Generellt så stämmer inte denna beskrivning med illustrationen. Texten lyfter fram behovet av en helhet för att alla boende ska få dela v bra gårdsmiljöer. Illustrationen visar mycket uppdelade gårdar med staket som motverkar planbeskrivningens intentioner.

Parkstråket i området som möter spårvägsgatan saknar gång. Är inte detta en viktig del av detta stråk, likaså i mötet med Bananparken? Däremot redovisas ett stråk i park mer öster ut. Ses detta stråk som överordnat kontakten med Bananparken och de befintliga stråken i Bananparken?

Beteckning park i planens norra del i anslutning till bussgata och Solbjersvägen. Detta område kan inte benämnas som park. Parks ska vara kvalitativa miljöer med vissa grundläggande funktioner och karaktärer. Detta är en trafikmiljö och bör ingår i gata.

Ridväg bör läggas i plan för att säkerställas.

 2. Strukturer

Förslaget redovisar i illustrationen en stor variation av boendemiljöer vilket ses som positivt däremot borde detta studeras vidare. Se gärna arkitektur 7/2012, när variationen blir monoton. Hur blir livet i de inre bostäderna innan för de större byggnaderna med insyn direkt över och på de lägre byggnaderna. Uteplatser, plats för att sola, leka, grilla etc. Var ska det ske i liggande förslag? En sektion genom dessa gårdar visar tydligt problemet med skugga, avskildhet och insyn.

Hur ska parkering ske i radhusen? Från gårdssidan eller från parksidan? Svårigheter med tillgängligheten till dessa garage.

Förslaget föreslår ca 700 nya bostäder, 42 000 kvm nya kontorslokaler och två förskolor. Till detta en stor expansiv utbyggnad av spårväg. Detta innebär en ny tät stadsdel kring ett nytt hållplatsläge vilket anses vara en hållbar strategi. Debatten om en hållbar stadsbyggnad lyfter även fram begreppet social hållbarhet med allt större tyngd. Ett boende är inte hållbart om det kräver att man måste komplettera med ett sommarhus för att få rekreation och livskvalitet. En hållbar stadsbyggnad ska vara hållbar för många olika grupper. Den föreslagna stadsdelen ska vara ett föredöme i dessa aspekter. Visionerna och målen för detta borde lyftas fram allt tydligare.

” I distinktionen mellan en miljö där alla uttryck planeras i detalj från början och en miljö som formas av att många viljor existerar sida vid sida ryms också en betydligt större och allvarligare fråga: byggs staden som ett uttryck för det liv som ska levs i den eller som en föreskrift om hur livet ska levas?” s 78 Johan Johansson.

700 bostäder ger lågt räknat 1400 boende, troligen betydligt fler, x 2,3 ger 1600 personer. Park på 0,5 ha ger en mycket låg andel rekreativ parkmiljö. Ytterligare park är svår att beräkna då den ena är endast ett stråk med stora höjdskillnader och den andra domineras av en fördröjningsdamm. Den nya parken i söder ca 1350 kvm inkl cykelslinga innebär naturligtvis möjligheter. Men det är dock mycket så nya ytor för de kommande boende. Detta bör lyftas fram tydligare då det ställer nya krav på intilliggande allmänna ytor.

Planbeskrivningen lyfter fram ny parkmark på 10 000 kvm. Detta ifrågasätts, har man räknat även den sk gråzonen i norr? Det är av viktigt att vid förtätning och nybyggnation parkmarken analyseras och värderas. Kvalitativ parkmark har stor betydelse för människor hälsa och välbefinnande. Däremot ska inte mindre stråk och bullerstörda miljöer räknas in i dessa siffror.

<p class="MsoBodyText" style="margin-left:54.0pt">S 18 en noga redovisning av den gröna strukturens betydelse. Men observera de mycket små ytorna. Närparken är stor som 4-5 äldre villaträdgårdar, kopplingarna till Neversvägen och Bananparken är små miljöer. Det ställs mycket höga krav på dessa små ytor att klara dels att ta hand om vatten, skapa ett bra lokalt klimat, och att bli de rekreativa miljöer som man önskar. Däremot saknas i bestämmelser krav på växtbeklädda tak och fasader vilket lyfts fram på s 19. Hur kommer då dessa till stånd?

<p class="MsoBodyText" style="margin-left:54.0pt">Genomförda beskrivningen lyfter inte fram behovet av en förnyelse av intilliggande rekreativa miljöer för att säkerställa en god miljö. Bananparken kommer gnom den nya planerade bebyggelsen i ett nytt sammanhang detta bör lyfts fram och studerasmer än vad som lyfts fram i planbeskrivning och genomförande beskrivning. Hur ska Bananparken klara de nya boendegrupperna och två nya förskolor i sin direkta närhet. Stadens allmänna plaster är oerhört viktiga och ska naturligtvis användas men de måste också förändras i takt med sin tid och sina nya sammanhang. Detta bör sättas resurser.

<p class="MsoBodyText" style="margin-left:54.0pt;text-indent:-18.0pt;mso-list: l0 level1 lfo1"> 3. Barns miljö Var ska leken vara och hur ses på livsmiljöerna i stadsdelen? De inre uppdelade gårdsmiljöerna och radhusmiljöerna erbjuder inga sammanhängande miljöer för utevistelse för vuxna och barn.

<p class="MsoBodyText" style="margin-left:54.0pt">Två förskolor med en friyta på 35-40 kvm per barn är bra i denna täta miljö. Däremot är friyta inte detsamma som gårdsyta vilket kan innebära problem i den vidare projekteringen. Planbeskrivningen lyfter fam att en lekpark ska anläggas i det ena kvarteret. Detta syns inte på plankarta eller illustration, ska den ligga på allmän platsmark? Alla skolmiljöer ska vara utformade efter verksamhetens och barnens behov. Speciella lekparker behöver inte regleras i plan eller illustration för att skapa en bra vardagsmiljö för barnen. Däremot bör denna säkerställas om den ska ligga på allmän paltsmark. Men inte om den ligger på S! Samtliga Lunds skolor ska vara tillgängliga efter verksamhetens slut för lek och vistelse.

<p class="MsoBodyText" style="margin-left:54.0pt">Miljöbyggprogram Syd klass A gäller för området i enlighet med beskrivning och program. Är detta möjligt, förslaget lyfter inte fram behovet av gröna fasader och tak för att åstadkomma en hållbar miljö. Visionen är ett ”europeiskt föredöme för hållbart stadsbyggande”! S 8 planbeskrivningen ”Gårdarna förutsätts vara växtrika lummiga miljöer i enlighet med miljöbyggprogram Syd…., ” Detta ska inte förutsättas utan planen ska möjliggöra detta och kräva detta!